Ötféle alkotói látásmódot, megközelítést sorol egymás mellé a Műcsarnok Képpraxisok 2. elnevezésű kiállítás-együttese, amely Francois Fiedler (Fiedler Ferenc) és Jankovics Marcell tárlataival indul ezen a héten.
MTI
A Képpraxisok 2014-es első, és a most következő, második kiállítása párhuzamos önálló bemutatókként a “képcsinálás” műfajait illeszti egymás mellé; az előző alkalommal a festészet és a fotográfia áthatásaira, míg az idei kiállítással a műfajok sajátosságaira összpontosítva – mondta el a sajtóbemutatón a Műcsarnok vezető kurátora.
Kondor-Szilágyi Mária hozzátette: elsőként – szerdától – a Franciaországban nemzetközi hírnévre szert tevő Francois Fiedler tárlata nyílik meg a közönség előtt, majd péntektől Jankovics Marcell rajzfilmrendező, grafikus kiállítása is látogatható. Várady Róbert és Lukáts Andor munkáival december 13-tól találkozhatnak az érdeklődők, Alexander Gyenes tárlatára pedig december 14-től várják a közönséget az ötös kiállítás 2020. februári zárásáig.
![](https://nullahategy.hu/wp-content/uploads/sites/9/2019/12/DBZOL20191203017-scaled.jpg)
Francois Fiedler (Fiedler Ferenc) magyar származású francia lírai absztrakt festő képei a Képpraxisok 2. című kiállításon. Fotó: MTI/Balogh Zoltán
Rockenbauer Zoltán és Makláry Kálmán kurátorok elmondása szerint a 20. század során több magyar alkotó is sikeres tudott lenni a sokáig a nemzetközi képzőművészet központjának számító Párizsban, hazatérésük után azonban mégis “elfelejtődtek” külföldön. A nemzetközi kánonba azoknak a magyar művészeknek sikerült tartósan bekerülniük, akik külhonban folytatták pályájukat: ilyen Hantai Simon, Victor Vasarely, Nicolas Schöffer, Reigl Judit, illetve Fiedler Ferenc is – idézték fel.
Fiedler csodagyerekként indult, a kiállításon is látható egy 14 éves korában készített Mányoki-másolata. A főiskola után is aktívan dolgozott, 1948-as párizsi emigrációja azonban radikális változást hozott művészetében, és ettől kezdve felhagyott a figurális festészettel. Fiedler már fiatalon olyan művészóriásokkal állított ki és barátkozott Párizsban, mint Picasso, Miró, Giacometti, Braque vagy Calder, a legnagyobb hatással azonban az absztrakt expresszionizmus volt rá – mondták el a kurátorok.
Jankovics Marcell emlékeztetett arra, hogy alkotásaiból először nyílik kiállítás a Műcsarnokban, elsősorban rajzfilmrendezői munkásságára koncentrálva. Az animációs filmet általában nem a képzőművészethez, hanem az alkalmazott művészeti ágak köré sorolják, itt a látogató eldöntheti, egyetért-e ezzel – jegyezte meg. Jankovics Marcell hozzátette: az anyag betekintést nyújt a rajzfilmkészítés folyamatába, megvalósult filmjei mellett ráadásul több filmtervével is megismerteti az érdeklődőket.
Fazakas Réka, Medve Mihály és Szemadám György kurátorok Jankovics Marcell könyvillusztrációiból is válogattak, a Műcsarnok apszisában a művész friss Trianon-sorozatának képei sorakoznak, de a látogatók négy Jankovics-filmet is megnézhetnek.
Várady Róbert filozofikus mélységű figurális festményeiből, a színészként és rendezőként is ismert Lukáts Andor videoinstallációjából, valamint az Egyesült Államokban élő képzőművész-mikrobiológus Alexander Gyenes természettudományok ihlette munkáiból a Műcsarnok oldalsó teremsorában nyílnak tárlatok december közepén.
Fotó: MTI/Balogh Zoltán